Title: Головному організаційно- розпорядчому управлінню
Author: Ivan
Last saved by: user
Company: DEVELOP

АНАЛІЗ ВПЛИВУ РЕГУЛЯТОРНОГО АКТА
до проекту наказу Міністерства фінансів України 
«Про затвердження Змін до Положення про реєстрацію 
платників податку на додану вартість»
1.	Проблема, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання
З 1 січня 2016 року набрали чинності норми Закону України від 24 грудня 2015 року № 909-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році» (далі – Закон № 909), якими виключено підпункт «ж» пункту 184.1 статті 184 розділу V Податкового кодексу України (далі – Кодекс), запроваджено замість одного рахунка три рахунки у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника – сільськогосподарського підприємства, що обрав спеціальний режим оподаткування, призначених для перерахування коштів до державного бюджету та на його спеціальні рахунки, встановлено нові ставки для платників єдиного податку третьої групи (як для платників ПДВ, так і для неплатників ПДВ). 
У зв'язку із цим необхідно внести відповідні зміни до Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість, яке затверджене наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 17.11.2014 за № 1456/26233 із змінами (далі – Положення ПДВ). 
2.	Цілі державного регулювання
Основною метою проекту наказу Мінфіну «Про затвердження Змін до Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість» (далі – Проект) є приведення Положення ПДВ у відповідність до змін, що внесені Законом № 909 до пункту 184.1 статті 184, пункту 209.2 статті 209 розділу V Кодексу, підпунктів 1, 2 пункту 293.3 статті 293 розділу XIV Кодексу.
3.	Визначення альтернативних способів досягнення зазначених цілей та аргументи щодо переваги обраного способу
Розділом V Кодексу визначено компетенцію контролюючих органів щодо здійснення реєстрації платників ПДВ, у тому числі реєстрації сільськогосподарських підприємств як суб’єктів спеціального режиму оподаткування ПДВ. 
Згідно з пунктом 183.12 статті 183 розділу V Кодексу Державна фіскальна служба України веде реєстр платників ПДВ. 
Отже, забезпечення зазначених цілей державного регулювання можна досягти лише шляхом внесення змін до нормативно-правового акта. Незатвердження такого акта призведе до невідповідності положень Положення ПДВ нормам Закону № 909.
4.	Механізм, який застосовується для розв’язання проблеми, і відповідні заходи 
Проектом передбачається вирішити такі питання з реєстрації платників ПДВ: 
1) скорочення переліку підстав для анулювання реєстрації платника ПДВ шляхом виключення з Положення ПДВ вимог підпункту «ж» пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу. Згідно з названим підпунктом до 31.12.2015 включно підставою для анулювання реєстрації платників ПДВ був наявний в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців (далі – Єдиний державний реєстр) запис про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням або запис про відсутність підтвердження відомостей про юридичну особу. Починаючи з 01.01.2016, такі причини анулювання реєстрації платника ПДВ не застосовуються. У зв’язку з цим виключаються з переліку документів (відомостей), що підтверджують наявність підстав для анулювання реєстрації, повідомлення державного реєстратора, відомості з Єдиного державного реєстру щодо наявності запису про відсутність юридичної особи або фізичної особи – підприємця за місцезнаходженням (місцем проживання) або запису про відсутність підтвердження відомостей про юридичну особу (зміни до пунктів 5.1, 5.5 розділу V Положення ПДВ);
2) відображення у формі витягу з реєстру платників податку на додану вартість (ф.№ 2-ВР) реквізитів трьох рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника – сільськогосподарського підприємства, що обрав спеціальний режим оподаткування, призначених для перерахування коштів до державного бюджету та на його спеціальні рахунки за операціями із сільськогосподарськими товарами/послугами (крім операцій із зерновими і технічними культурами та операцій з продукцією тваринництва), за операціями із зерновими і технічними культурами, за операціями з продукцією тваринництва (зміни до додатка 13 до Положення ПДВ); 
3) приведення понять, що визначають конкретні розміри ставок для платників єдиного податку третьої групи (а саме конкретні відсотки для платників ПДВ та для неплатників ПДВ), до понять, що передбачають сплату податку на додану вартість та не передбачають сплати цього податку (зміни до пункту 3.6 розділу III, пункту 5.14 розділу V, пунктів 6.10 та 6.20 розділу VI Положення ПДВ).
Проектом пропонуються такі нововведення:
1) запровадження нової форми спілкування із суб’єктами господарювання – оперативне повідомлення платників про результати розгляду контролюючими органами заяв в електронній формі. Так, якщо за результатами розгляду заяви в електронній формі контролюючим органом прийнято рішення про реєстрацію (відмову у реєстрації) платником ПДВ або запропоновано надати нову заяву про реєстрацію (анулювання реєстрації) платником ПДВ, то така відмова або пропозиція викладається контролюючим органом в електронній формі та надсилається на адресу електронної пошти, з якої надійшла заява; 
2) надання можливості особі, яка отримала пропозицію надати нову заяву про добровільну реєстрацію як платника ПДВ, подати таку заяву до контролюючого органу не пізніше ніж за 3 робочі дні до початку податкового періоду, з якого така особа вважатиметься платником ПДВ та матиме право на податковий кредит і складання податкових накладних, із зазначенням бажаного дня реєстрації як платника ПДВ, що був наведений у попередній неприйнятій заяві. 
Також до Положення ПДВ пропонуються зміни, необхідні для приведення до нової термінології щодо державної реєстрації суб’єктів господарювання згідно із Законом України від 26 листопада 2015 року    № 835-VIII «Про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців» та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань» (далі – Закон № 835).
5.	Обґрунтування можливостей досягнення визначених цілей у разі прийняття регуляторного акта
Оскільки Проект розроблено виходячи із положень Закону № 909, у разі прийняття регуляторного акта очікується досягнення поставленої мети. 
Негативною обставиною, що може впливати на виконання вимог акта, може бути ухилення юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців від його виконання. 
Для впровадження та виконання вимог акта контролюючими органами та платниками податків перешкоди відсутні.
6.	Очікувані результати прийняття акта
Вигоди | Витрати
Сфера інтересів держави

Реалізація нормативно-правового акта відповідно до Закону № 909, а саме:
1) виключення з переліку підстав анулювання реєстрації платника ПДВ підпункту «ж» пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу; 
2) відображення у формі витягу з реєстру платників податку на додану вартість (ф.№ 2-ВР) реквізитів трьох рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника – сільськогосподарського підприємства, що обрав спеціальний режим оподаткування;
3) уніфікація розмірів ставок для платників єдиного податку третьої групи (як для платників ПДВ, так і для неплатників ПДВ). 
Уникнення правових колізій у сфері реєстрації платників ПДВ.
Приведення Положення ПДВ до нової термінології щодо державної реєстрації суб’єктів господарювання згідно із Законом № 835

Додаткові витрати державно-го та місцевих бюджетів відсутні

Сфера інтересів суб’єктів господарювання

Узгодження інтересів бізнесу та держави, визначення процедур реєстрації платників ПДВ, що відповідають нормам Закону № 909.
Визначення єдиних підходів та механізмів взаємовідносин платника ПДВ з контролюючими органами. 
Отримання рішення контролюючого органу щодо реєстрації (анулювання реєстрації) як платника ПДВ на адресу електронної скриньки, з якої надсилалась відповідна заява. 
Можливість подати до контролюючого органу нову заяву про добровільну реєстрацію як платника ПДВ за 3 робочі дні до початку податкового періоду, з якого така особа вважатиметься платником ПДВ та матиме право на податковий кредит і складання податкових накладних, у разі надходження на електронну скриньку пропозиції контролюючого органу подати повторну заяву (замість попередньої неприйнятої)

Витрати суб'єктів господа-рювання відсутні

Сфера інтересів громадян |
Норми регуляторного акта стосуються фізичних осіб – підприємців та відповідають сфері інтересів суб'єктів господарювання | Витрати громадян відсутні
Прийняття Проекту забезпечить практичну реалізацію чинних норм Кодексу у сфері реєстрації платників ПДВ. 
Виконання вимог акта не передбачає додаткових витрат платників ПДВ та контролюючих органів.
7.	Строк чинності регуляторного акта 
Пунктом 3 наказу встановлено, що наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування. 
Щодо регуляторного акта має бути здійснене зовнішнє погодження із Державною регуляторною службою України. 
За звичайних умов строк такого погодження становить не менше одного місяця. 
З метою забезпечення приведення Мінфіном власних нормативно-правових актів у відповідність до норм Кодексу із змінами, внесеними Законом № 909, необхідне максимальне скорочення строків зовнішнього погодження Проекту.
Строк чинності регуляторного акта необмежений. Оскільки регуляторний акт є актом, розробленим відповідно до норм Кодексу із змінами, у разі внесення змін до Кодексу або інших законів з питань реєстрації платників ПДВ, регуляторний акт має бути приведений у відповідність до таких змін. Регуляторний акт може втратити чинність у разі втрати чинності актом законодавства, відповідно до якого прийнято нормативно-правовий акт. 
8.	Визначення результативності регуляторного акта 
Кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта, відповідає кількості зареєстрованих платників ПДВ, у тому числі зареєстрованих як суб'єкти спеціального режиму оподаткування.
Оскільки реєстрація платників ПДВ та сільськогосподарських підприємств як суб'єктів спеціального режиму оподаткування є однією із складових системи адміністрування ПДВ, прийняття регуляторного акта опосередковано впливає на розмір надходжень ПДВ до державного бюджету, у зв’язку із чим неможливо визначити розмір таких надходжень, пов’язаних саме із дією регуляторного акта. Враховуючи те, що Проектом визначаються положення щодо всіх платників ПДВ та суб'єктів спеціального режиму оподаткування, загальний розмір надходжень ПДВ можна використовувати як показник результативності регуляторного акта. 
Результативність цього наказу характеризуватиметься забезпеченням дотримання законодавства при реєстрації платників ПДВ у цілому. 
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – середній, оскільки зазначений документ з метою громадського обговорення оприлюднено на веб-порталі Державної фіскальної служби України. 
9.	Заходи, за допомогою яких буде здійснюватися відстеження результативності регуляторного акта у разі його прийняття
У разі прийняття регуляторного акта послідовно здійснюються базове, повторне та періодичне відстеження його результативності згідно із статтею 10 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та Методикою відстеження результативності регуляторного акта, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2004 року № 308. 
Для відстеження результативності регуляторного акта використовується інформація реєстру платників ПДВ та реєстру суб’єктів спеціального режиму оподаткування (як складової частини реєстру платників ПДВ). При цьому визначаються загальні статистичні показники щодо кількості зареєстрованих платників ПДВ, суб’єктів спеціального режиму оподаткування. 
Одержані під час повторного відстеження значення показників результативності порівнюються із значеннями показників, отриманих при здійсненні базового відстеження. Періодичні відстеження результативності здійснюються з метою перевірки сталого досягання регуляторним актом цілей, задекларованих при його прийнятті, після здійснення повторного відстеження результативності цього регуляторного акта. 
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься до 20 числа місяця, наступного за місяцем набрання чинності регуляторним актом, станом на 1 число такого місяця. Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня набрання ним чинності. Періодичні відстеження результативності регуляторного акта здійснюватимуться один раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта. 
За результатами кожного відстеження готується звіт про відстеження результативності регуляторного акта, який не пізніше як у десятиденний строк з дня підписання оприлюднюється на веб-порталі Державної фіскальної служби України та не пізніше наступного робочого дня з дня його оприлюднення направляється до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику.

Голова Державної фіскальної
служби України

Р.М. Насіров